Прогнозування транскордонного забруднення атмосферного повітря і ґрунтів Одеської області летючою золою Молдавської ДРЕС - Butenko, Oleksandr; Melnyk, Sergiy; Karamushko, Anzhelika; Vasiutynska, Kateryna; Liesnikov, Viktor; Zherdenko, Volodymyr (Праці Одеського політехнічного університету, 2025)
Оскільки у даний час через брак газу велике енергетичне підприємство Молдавська ДРЕС повернулося до використання твердого палива (кам’яного вугілля), проблема забруднення летючою золою території Одеської області стала актуальною. У статті запропонувано метод розрахунку розсіювання по поверхні ґрунту твердих частинок за формою близькою до сферичної на прикладі транскордонного забруднення Одеської області летючою золою енергетичних котлів Молдавської ДРЕС. На відміну від діючого нормативу ОНД-86, метод використовує загальні закони аеродинаміки і полягає у визначення швидкості осідання твердих частинок. Показано, що хоч летюча зола пиловугільних котлів і складається з великої кількості різних речовин, основну її масу складають діоксид кремнію, оксиди алюмінію, заліза та кальцію. Вони відрізняються за фракційним складом і густиною матеріалу. Запропонований метод враховує цю відмінність та дозволяє прогнозувати координати випадіння частинок летючої золи того чи іншого матеріалу та певного розміру на ґрунт. Розрахунки засвідчили, що хімічний склад забруднення ґрунту змінюється вздовж лінії димового факелу – у північній частині Одеського району переважають оксиди заліза, а у безпосередній близькості та у місті Одеса – діоксид кремнію. Через брак достовірних даних про фракційний склад летючої золи Молдавської ДРЕС можливою виявилася тільки приблизна оцінка розсіювання. Але навіть такі оціночні розрахунки дозволили зробити висновок про те, що золові частинки поширюються значно глибше у територію Одеської області ніж за результатами ОНД-86. Це є підставою для перегляду цієї методики у частині розрахунку розсіювання летючої золи теплових електростанцій.